SAŽETAK STUDIJE ZA JAVNI UVID

UVOD

Budući da je Zakonom o zaštiti okoliša i Uredbom o procjeni utjecaja na okoliš propisana obvezna procjena utjecana na okoliš za površinsku eksploataciju tehničko-građevnog kamena, te da stručnu podlogu za procjenu utjecaja na okoliš predstavlja Studija utjecaja na okoliš, pristupilo se izradi ove Studije. U skladu s propisom o sadržaju Studije o utjecaju na okoliš, u ovoj Studiji obrađena su slijedeća poglavlja:

A.	OPIS ZAHVATA I LOKACIJE

Svrha poduzimanja zahvata raščlanjena je temeljem pokazatelja društvene i ekonomske opravdanosti poduzimanja zahvata, ekološke prihvatljivosti, količine i kakvoće zaliha sirovine, mogućnosti rješavanja imovinsko-pravnih odnosa, transportnih uvjeta i dr.

Sukladno zakonskim odredbama tvrtka "GMTT-LEŠĆANEC" iz Krnjaka ishodila je kod nadležnih tijela Karlovačke županije odobrenje za istraživanje tehničko-građevnog kamena na istražnom prostoru Barilović, ukupne površine 46,40 ha, koji se nalazi na području općine Barilović. Geološka istraživanja s ciljem utvrđivanja mineralne sirovine - tehničko-građevnog kamena na predmetnom istražnom prostoru proveo je Zavod za mineralne sirovine Instituta za geološka istraživanja iz Zagreba. Uže područje za istraživanje ograničeno je na površinu od 6,30 ha. Istraživanjima je utvrđeno da je mineralna sirovina koja pripada vapnencima donjojurske starosti vrlo dobre kakvoće, s utvrđenim mogućnostima primjene u građevinarstvu, kako u cestogradnji, tako i u proizvodnji betona i betonske galanterije.

U bonitete eksploatacijskog polja uvršteni su slijedeći parametri:

- pogodan natkopni položaj istražene sirovine,

- jednostavan geološki i strukturno-tektonski sklop naslaga,

- izostanak podzemnih voda u području zahvata,

- jednakomjerno raspoređena masa mineralne sirovine u smislu čistoće i kakvoće,

- zainteresiranost općine Barilović za predmetnu eksploataciju.

Podaci iz dokumenata prostornog uređenja raščlanjeni su temeljem postojeće prostorno-
planske dokumentacije, prema izjavama čelnika i ovlaštenih predstavnika tijela Županije i općine Karlovac, predstavnika javnih poduzeća i drugih subjekata koji imaju objekte ili druge interese u zoni utjecaja planiranog eksploatacijskog zahvata, a koje su dane na javnim raspravama u postupku odobravanja istražnog prostora i eksploatacijskog polja. Također su analizirane postavke Strategije prostornog uređenja republike Hrvatske koje se odnose na predmetni prostor.

Opis okoliša lokacije i područja utjecaja zahvata obrađeni su temeljem raščlambe pojedinih značajki okoliša, i to: zemljopisnih, prometnih i gospodarskih, geološko-litoloških; inženjersko-
geoloških, geomorfoloških, meteorološko-klimatoloških, hidrogeoloških, pedoloških, vegetacijskih, poljodjelskih i faunističkih.

Eksploatacijsko polje "Barilović", odnosno istoimeno ležište, nalazi se na području Karlovačke županije, 1 do 1,5 km jugozapadno od Barilovića u istoimenoj općini, odnosno 10 km južno od grada Karlovca. Prostor se pruža uz županijsku cestu Karlovac - Barilović - G. Primišlje - Slunj na dijelu između Barilovića i Siče, odnosno uz rijeku Koranu u dužini 300 m, a prostire se 200 m prema sjeveru. Prema prirodno geografskoj regionalizaciji eksploatacijsko polje nalazi se u karjobraznoj jedinici Kordunske zaravni, odnosno blizu granici krške zaravni i nizine. Okolica eksploatacijskog polja je brežuljkasti teren prekriven oranicama, a manje obrastao šumom, koji varira u nadmorskoj visini od 120 m n/m (uz rijeku Koranu) do 190 m n/m (područje sjeverno od rijeke Korane). Strukturu pedosfere šireg područja kamenoloma "Barilović" karakterizira kompleks tala na vapnencima: smeđe tlo na vapnencu, plitko i srednje duboko - erodirana i lesivirana reliktna crvenica - distrično smeđe tlo na fosilnoj crvenici - luvisol na vapnencu, akrični. Na sjevernoj strani ceste nalazi se lokacija malog kamenoloma. Kamenolom je otvorilo Poduzeće za ceste iz Karlovca prije tridesetak godina prilikom izgradnje županijske ceste Barilović-Perjasica. Kamen je dobivan podbušivanjem sa osnovnog platoa kota +123 m. Trenutno je u ležištu razvijena jedna etaža mjestimice visine i preko 25 m. Širina razvijene otkopne fronte iznosi oko 70 m. Čelo kamenoloma odmaknuto je od ceste između 15 i 25 m.

Utvrđene su eksploatacijske rezerve B i C1 kategorije. Uz koeficijent rastresitosti od 1,4 bilančne rezerve u rastresitom stanju iznose 1.634.335 m3, odnosno eksploatacijske 1.585.305 m3. Uz godišnju proizvodnju od 50.000 m3 u rastresitom stanju osiguran je radni vijek kamenoloma od 32 godine.

Opis zahvata dan je pomoću analitičkih pokazatelja sadašnjeg stanja eksploatacijskog polja i prikaza budućeg načina eksploatacije. Eksploatacija mineralne sirovine do završnih kosina odvijati će se površinskim kopom etažnim sustavom odozgo prema dolje. Odvajanje sirovine od primarne kamene mase obavljti će se miniranjem te transportiranjem kamionima ili naguravanjem naniže dopremati do primarnog drobilišnog postrojenja. Detaljan način eksploatacije utvrditi će se u okviru glavnog rudarskog projekta.

Razviti će se tri kose etaže:

I etaža k 123 - osnovni plato/ kota +138 - kota 145, visina etaže 15 m do 22 m,

II etaža k 143 - kota +138 - kota +145/ kota +154 - kota +167, visina etaže 16 m do 22 m,

III etaža k 163 - kota +154 - kota +167/osnovni teren kota +174 - kota +189, visina etaže 20 m do 22 m.

Berme etaža generalnog pružanja istok-zapad imati će širinu 12 do 15 m, površinu 6900 m2 i prostiraće se u ukupnoj dužini od 510 m. Berme etaža generalnog pružanja sjever-jug imati će širinu 7 m, površinu 3.800 m2, a prostiraće de u ukupnoj dužini 550 m. Praktično horizontalno područje je završni osnovni plato površine 13.000 m2. U toku eksploatacije će se jalovina privremeno deponirati unutar područja zahvata (kamenoloma) u djelovima koji se još ne eksploatiraju i na glavno odlagalište sjeverno od ležišta površine 0,3 ha. S obzirom na malu količinu jalovine (38.000 m3) i rekultivaciju sukcesivno s eksploatacijom, površina deponije biti će dovoljna. Po završetku eksploatacije prostor deponije će također biti saniran. Prikazani geometrijski elementi završnih kosina kopa, dobijeni na temelju rezultata analize elemenata strukturnog sklopa, omogućiti će njihovu trajnu stabilnost te optimalnu rekultivaciju prostora.

Biološka sanacija će se sastojati u ozelenjavanju prostora kamenoloma, tako da će se u neposredni okoliš kamenoloma unutar eksploatacijskog polja i na terase i puteve zasaditi autoktone i aloktone šumske vrste drveća, grmlja i penjačica. Osnovni plato će se ozeleniti travnom smjesom, a njegovim čitavim rubom podignut će se također pojas drveća s grmljem i penjačicama. Na tri mjesta unutar livadnog dijela osnovnog platoa zasadit će se skupina drveća Ovakav prostor u budućnosti može se koristiti kao piknik ili kamp površina (valorizacija rijeke Korane i predvidivi razvoj riječnog turizma i rečnih sportova). Alternativa ovoj varijanti je kompletno pošumljenje osnovnog platoa.

Ukupni troškovi vezani za otvaranje ležišta "Barilović" odnose se na troškove ishođenja potrebne dokumentacije u iznosu 1.288.000 kn i troškove vezane za eksploataciju mineralne sirovine u iznosu približno 54,200.000,00 kn. Procijenjeni ukupni troškovi zaštite okoliša iznosili bi 1,5% u odnosu na ostvarenu dobit.

Odnosi s javnošću prije izrade Studije obavljani su kroz javne rasprave u postupcima odobravanja istražnog prostora i eksploatacijskog polja. Otkup zemljišta već je obavljen.

B.	OCJENA PRIHVATLJIVOSTI ZAHVATA

U kontekstu analiza prostorno-planskih čimbenika, a nakon prepoznavanja mogućih utjecaja zahvata na okoliš analizirana je možebitna ranjivost okoliša sa stajališta utjecaja buke na okoliš te utjecaja na morfologiju, tlo, floru, faunu, vodu, zrak, mikroklimu i gospodarstvo područja. Sagledana je i mogućnost ekološke nesreće i rizik njenog nastanka.

Vrijednost ležišta, odnosno mineralne sirovine - tehničko-građevnog kamena, iskazana kroz dobit velika je pa troškovi istraživanja i eksploatacije opravdavaju izvođenje zahvata i ostvaruju korist, kako za samu tvrtku "GMTT-LEŠĆANEC", tako i za općinu Barilović. Također, predmetni zahvat predstavlja održivu aktivnost u odnosu na utjecaj koji će imati na okoliš.

Eksploatacija kamena na ležištu "Barilović" je u skladu s međunarodnim obvezama Republike Hrvatske. Moguće zagađenje neće imati prekogranični utjecaj.

Projektirana rješenja u Glavnom rudarskom projektu za ovo ležište bit će koncipirana tako da problemi ekološke prirode nisu shvaćeni isključivo kao posljedice, a eksploatacija samo kao uzrok, već su uzročno-posljedični odnosi definirani kao čimbenici optimalne proizvodnje i temelj pozitivnog ekološkog shvaćanja. Prema tome, rudarskim projektom odredit će se optimalna proizvodanja i prilagodljivi oblik i sadržaj u okolišu. Eksploatacija će biti zamišljena tako da se što prije i čim više oblikuju dijelovi konačnih etažnih platoa, završnih pokosa i radnog platoa jer planirana je dugotrajna eksploatacija, a svaka sanacija u tijeku proizvodnje pridonijet će kakvoći trenutne prostorne forme i sudjelovati u završnom oblikovanju..

Značajke ranjivosti prirode raščlanjene su sa stajališta:

- zaštite prirodne očuvanosti i raznolikosti, zaštite prirodne baštine; planirani zahvat u prostoru će znatno uništiti ili promijeniti vrijedne dijelove okoline; to traži vrlo pomno, vrlo stručno i dobro nadgledano obavljanje sanacije;

- glede zaštite etnografskih i ostalih kulturnih vrednota prostora može se predvidjeti mala ranjivost prirode ili da je uopće ne bude,

- zaštita resursa (tlo, voda, zrak, vegetacija i dr.) osigurana je strogo s primjenom projektnih rješenja,

- zaštita identiteta i estetskih vrijednosti osigurana je geomorfološkim osobitostima šireg područja, projektiranim načinom eksploatacije te postupcima tehničke sanacije i biološke rekultivacije,

- u smislu kriterija za određivanje prioritetnih djelatnosti u prostoru, te zbog tehnološke vezanosti za resurs, moguće je otvaranju kamenoloma na predmetnom prostoru dati status prioritetne djelatnosti.

Utjecaji eksploatacije tehničkog građevnog kamena u eksploatacijskom polju "Barilović" na okoliš očituju se kao trajni i povremeni. Ovi utjecaji su različitog intenziteta i karaktera zavisno o fazama rada u kamenolomu. Trajni utjecaji eksploatacije tehničkog građevnog kamena na okoliš su promjena konfiguracije terena, promjena izgleda i kvalitete krajobraza, gubitak pedološkog sloja, šume i šumskog raslinja. Privremeni utjecaji na okoliš vezani su za tehnološki proces eksploatacije tehničkog građevnog kamena, uključujući i preradu sirovine pa postoji latentna opasnost od zagađenja površinskih i podzemnih voda, zagađenja zraka, prekomjernog stvaranja buke i pojave akcidentnih situacija.

Kako sva mehanizacija (prerada, transport) koristi naftne derivate za svoj rad u kemanolomu, postoji mogućnost od zagađenja podzemnih i površinskih voda (poglavito rijeke Korane), s obzirom da se radi o karbonatnim stijenama vrlo visoke okršenosti. Treba istaknuti da u ovom području lokalna zagađenja mogu imati vrlo široki utjecaj s velikim posljedicama. Značajna zagađenja podzemne vode desiti će se samo u slučaju akcidenta.

Vodocrpilište "Petak" nalazi se približno 5 km sjeveroistočno od kamenoloma "Barilović" i predstavlja kaptirani izvor podzemne vode. Utvrđeno je da se radi o uzlaznom krškom izvoru i da ne postoji neposredna veza između Korane i izvorišta. Prema tome Korana nema utjecaj na izvorište, pa tako ni na budući kamenolom s obzirom da je lociran vrlo blizu rijeke Korane.

S obzirom da se radi o dugom vijeku eksploatacije kamena od oko 32 godine, u određivanju konačne namjene prostora moglo bi doći do promjene, jer će se u tom razoblju najvjerojatnije mijenjati potrebe za uporabom prostora na području općine Barilović.

C. MJERE ZAŠTITE OKOLIŠA I PLAN PROVEDBE MJERA

Mjere zaštite okoliša i plan provedbe mjera odnose se na slijedeće:

-	mjere zaštite tijekom otvaranja kamenoloma "Barilović" obuhvaćaju uglavnom mjere za smanjenje prašine i ispušnih plinova te zaštitu voda, vegetacije, faune, odnosno krajobraza u cjelini;

-	mjere zaštite okoliša tijekom rada kamenoloma u svrhu smanjivanja negativnih utjecaja na okoliš, obuhvaćaju uglavnom mjere za smanjenje prašine i ispušnih plinova, zaštitu voda i krajobraza. Provođenje mjera zaštite je obvezatno, a osigurava se tako da treba:

eksploataciju tehničkog građevnog kamena obavljati etažno "odozgo prema dolje";

provoditi sukcesivnu "tekuću" tehničku i biološku sanaciju;

postaviti sustave za otprašivanje na postrojenje za preradu sirovine;

primijeniti sigurnosni sustav pretakanja goriva i maziva u rudarskoj mehanizaciji koji onemogućava istjecanje naftnih derivata;

izraditi nepropusnu preljevnu jamu s taložnikom za površinske vode s kamenoloma

u okviru eksploatacijskog polja skladištiti samo neophodne količine naftnih derivata;

na rubnom dijelu radnog platoa u nivou ispusta treba izvesti tri opažačke bušotine do nivoa podzemne vode na kojima bi se redovito obavljala kontrola iste (kemijske analize podzemne vode na ukupne ugljikovodike); ušće bušotina treba

na osnovnom platou smjestiti kontejner za smještaj i sklanjanje djelatnika zaposlenih u kamenolomu; u sklopu kontejnera biti će i kemijski WC, koji treba redovno prazniti;

u ljetnim mjesecima polijevati transportne putove i radne površine;

redovito održavati i servisirati rudarsku mehanizaciju;

postaviti zaštitnu ogradu oko prostora kamenoloma;

provoditi program praćenja stanja okoliša.

U slučaju prestanka rada kamenoloma prije nego što bi ležište bilo iscrpljeno u predloženom kapacitetu i prostornom obuhvatu, treba obaviti krajobrazno uređenje i sanaciju kamenoloma slično kao i za slučaj potpunog iscrpljenja uz obvezu izrade završnog projekta krajobraznog uređenja i sanacije kamenoloma u trenutku (prijevremenog) završetka eksploatacije, odnosno prestanka rada zahvata.

-	mjere za sprečavanje i ublažavanje posljedica ekoloških nesreća u području eksploatacijskog polja "Barilović" svode se uglavnom na pažljivo manipuliranje eksplozivnim i zapaljivim tvarima, ispravnim korištenjem postrojenja za preradu, te pridržavanju propisanih mjera zaštite prema odredbama odgovarajućih zakonskih i podzakonskih akata; ako dođe do razljevanja nafte odnosno naftnih derivata potrebno je odmah onečišćenu površinu tretirati sredstvom za suho čišćenje (EKOPOR)

-	mjere zaštite okoliša po zatvaranju kamenoloma obuhvatile bi uz uređenje radilišta uglavnom mjere za uspostavu doprirodnog stanja, odnosno uklapanja devastiranog prostora kamenoloma u okolni krajobraz:

ravninu osnovnog platoa izvesti s blagim padom prema osnovnoj stijeni;

ukloniti sve montažne objekte i rudarsku mehanizaciju;

"tekuću" i "završnu" biološku sanaciju obaviti u suradnji s J.P. Hrvatske šume, Uprava šuma Karlovac,

okončati program praćenja kvalitete vodotoka Korane te podnijeti završno izvješće o stanju vodotoka.

S obzirom na veličinu ležišta i dugogodišnju eksploataciju, s ciljem što svrsishodnijeg sagledavanja utjecaja rada kamenoloma "Barilović" na okoliš te kontrole emisije i imisije polutanata, daje se program praćenja stanja okoliša:

1.	Načiniti provjeru dozvoljene količine eksploziva po stupnju paljenja, koja se mora odrediti u izvješću seizmičkih ispitivanja prigodom masovnog miniranja.

2.	Mjerenje razine buke prigodom rada mehanizacije potrebno je provoditi kod najbližeg objekta gdje se zadržavaju radnici kamenoloma, a ocjenu rezultata mjerenja raditi prema Pravilniku o najviše dopuštenim razinama buke u sredini u kojoj ljudi rade i borave (N.N. br. 37/90). Način i učestalost mjerenja treba odrediti prema Pravilniku o načinu ispitivanja sredstava rada i radne okoline, te sadržaju, obliku i načinu izdavanja isprava (N.N. br. 52/84).

3.	U okviru ovog programa predviđa se periodička kontrola koncentracije lebdećih i taložnih čestica prašine u zraku nastalih uslijed eksploatacije i procesa oplemenjivanja. Kontrole bi trebalo obavljati od travnja do rujna, prema nmetodici temeljenoj na podzakonskim aktima Zakona o zaštiti zraka (NN, 48/95). Za monitoring utjecaja kamenoloma emitiranom prašinom na okoliš trebalo bi instalirati hvatače ukupne depozicije iz zraka (totalizator) tijekom vegetacijskog razdoblja (travanj - rujan) na površini najbliže poljodjelske kulture u pravcu dominantnih vjetrova (u tom periodu). Takav totalizator trebalo bi postaviti i na slijedeću najbližu poljodjelsku površinu, te još jedan kontrolni hvatač na poziciji van dosega prašine iz kamenoloma (cca 1000 m u pravcu suprotnom strujanju dominantnih vjrtrova u vegetacijskom razdoblju). Zamjena totalizatora obavljala bi se dva puta godišnje - 30. lipnja i 30. rujna, te bi se talog analizirao (količina taloga i kemijski sastav - sadržaj karbonata, Ca, Mg, teške kovine) u ovlaštenom laboratoriju.

4.	Mjerenje razine buke i prašine provoditi istodobno.

5.	Kontrolu vode (kemijske analize vode na ukupne ugljikovodike, analize suspendirane tvari (teške kovine, olovo, bakar, nikal, živa, kadmij, krom) te kemijska potrošnja kisika (KPK) na ispustu u rijeku Koranu iz nepropusne preljevne jame s taložnikom kontrolirati prema obvezi godišnjih redovnih kontrola (mjesečno).

6.	Obavljati redovitu kontrolu podzemne vode na opažačkim bušotinama (kemijske analize vode na ukupne ugljikovodike).

D.	ZAKLJUČAK STUDIJE

Izbor najprikladnije varijante zahvata temeljen je na načelima strateškog značaja, koje podrazumijevamo pod pojmom ODRŽIVI RAZVOJ. U ovom kontekstu raščlanjene su bitne značajke tehničko-tehnološke i ekonomske prirode i značajke ranjivosti prirode. Njihovom analizom utvrđeno je da predmetni zahvat može dobiti zeleno svijetlo, jer uz potpuno provođenje predviđenih mjera i redovno praćenje stanja okoliša donosi više koristi, nego štete. Trajno narušavanje krajobraza ublažiti će se predviđenom sanacijom, koja, ako bude izvedena kontrolirano i stručno, čak može i oplemeniti vrijednosti prostora. A istovremeno je moguće stjecanje znatne financijske koristi, kako za obrt GMTT-LEŠĆANEC, tako i za općinu Barilović.